Alkohol+og+narkotika

=Alkohol=

Hvorfor drikker vi - og hva gjør alkoholen med oss? Som mange allerede vet, har det blitt et oppstyr rundt det DT har valgt å kalle “shotfester” i Drammen. “Ungdom leker med livet”, skriver Drammens tidende etter at en tredje jente i alderen 15-16 år har blitt sendt på sykehus med ekstremt høy promille. Men vet vi egentlig hva alkoholen gjør med kroppen vår?

En kort oversikt over virkninger av alkohol ved forskjellige mengder: - Ved 1 promille vil humøret svinge, man blir sint eller trist og man snakker utydelig. Man mister konsentrasjonsevnen og man har vanskeligheter med å kontrollere følelser. - Ved 2 promille mister man dømmekraften og får en svekket føleevne. Man ser dobbelt og får problemer med å gå oppreist. - Ved 3 i promille blir man alvorlig deprimert, mister bevisstheten, ingen kontroll over urinblæren og død er mulig. - Ved 4 i promille mister man bevisstheten og det er 50 – 60 % sjanse for død.

Til tross for disse punktene er alkohol et populært rusmiddel. Hva er det med alkoholen som gjør at vi får lyst på det?

Alkohol har en bedøvende virkning på hjernen, nervesystemet reduseres, og dette får kroppen en god følelse av. Vurderingsevnen svekkes, og sjansen for at du gjør ting du ellers ikke ville gjort, blir større. Du får større tro på seg selv og mister nervøsiteten. Du har det morsomt når du drikker, og føler deg kanskje mer tilpass med mennesker du ikke kjenner så godt, når du har drukket. Mange drikker også fordi de er ulykkelige, og tenker at alkoholen vil hjelpe dem å glemme problemene sine.

Salg og skjenking av alkohol med over 22 volumprosent har 20-års aldersgrense, mens alkohol med under 22 volumprosent har 18-års aldersgrense. Likevel er alkoholinntaket høyt blant unge i alt ned til 13-årsalderen. Over er det forklart hvorfor mennesker generelt tiltrekkes av alkohol. Men hva er det som gjør at ungdom under 18 år drikker, på tross av aldersgrensene?

Mange begynner festingen med alkohol på ungdomsskolen. Man får nye venner, og vil gjerne passe inn i resten av miljøet. Nye venner fører til nye ting å prøve ut. Noen unge synes også det er viktig å drikke fordi “alle andre gjør det”. Når man er ung, er trangen til å prøve ut nye ting stor. Mange ungdommer er nysgjerrige og liker å tøye grenser, regler og aldersgrenser. I tillegg, vil ungdommer ses på som modne og voksne.

En vanlig grunn til å drikke alkohol på ungdomsfester, er å være sosial og å bli likt av andre. Man vil gjerne være en del av det folk snakker om på skolen mandagen etter. Drikker alle vennene dine, vil du ikke være den “kjedelige” som ikke tør å ha det gøy. Usikkerhet og dårlig selvtillit er også en viktig faktor i grunner til at ungdommer, og også voksne drikker. Er man påvirket av alkohol, tør man gjøre ting man ellers ikke ville ha gjort.

For ni år siden døde Nina på 20 år etter en shotkonkurranse. Kjæresten hennes ønsket å ta henne med til legevakten, men Nina ville heller dra hjem og legge seg. Nina våknet aldri igjen. I følge folkehelseinstituttet, synker promillen kun 0,12-0,18 på en time. Nina som antas å ha hatt 6 i promille da hun la seg, hadde da etter en times søvn fortsatt mellom 5,8 og 5,9 i promille. Dette er også er ekstremt farlig.

Alkohol er i store mengder farlig for kroppen, og de fleste er fullt vitende om det. Allikevel styres vi av de positive sidene ved alkohol. Ved riktige mengder kan det bidra til sosialt samvær med andre mennesker.

= ** Bør hasj legaliseres? ** =

Hasj er et av de lettere narkotiske stoffene som har mange positive og negative virkninger. Det har lenge blitt diskutert om man skal legalisere bruken av hasj. Et av argumentene for legalisering av hasj, er at mange prøver ut dette stoffet nettopp fordi det ulovlig. Det første lovbruddet fører til flere. Hasj er ikke bare et narkotisk stoff som gir dempende og sløvende virkning, men det er også brukt i medisinsk sammenheng mange steder, for mange år siden, og det brukes fortsatt noen steder i dag.. Hvis hasjen blir legalisert, så blir den også billigere, og mer tilgjengelig, og det fører jo til flere brukere. Det er hovedargumentet mot legalisering av hasj. Og hvis det blir mer tilgjengelig for eldre, så vil de etter hvert også bli mer tilgjengelig for mindreårige. Og hvis de mindreårige begynner å bruke hasj, så vil overgangen til tyngre stoffer bli lettere. Mange studier viser at bruken av hasj er dårlig for helsa, det skal jeg komme tilbake til, senere i teksten.

Hasj og andre narkotiske stoffer blir prøvd ut av mange, fordi det er ulovlig. “Den forbudte frukt”- momentet vil bli borte, og friste færre. Å bruke, eller oppbevare hasj er i dag en ulovlig og kriminell handling. I dag er en altfor stor del av befolkningen kriminelle, nettopp fordi de bruker hasj. Selv om de ikke er kriminelle på noen som helst annen måte. Hvis hasj blir legalisert, så vil en del av de kriminelle, ikke være kriminelle lenger. Selv om mange av dem fortsatt vil være det, for å finansiere bruken av det.

Andre land har også legalisert bruken, som i USA. Men man må ha en resept, for bruken eller oppbevaringen av hasjen. Når man først oppdaget hasj planten, oppdaget man også at den kunne brukes i medisinsk sammenheng. Hasj demper blant annet smertene til en kreftpasient. Hasj kan også hjelpe de psykisk syke. For den har en beroligende effekt på sinnet. Hvis det blir legalisert, kan det hjelpe mange psykisk syke, og mange kreftpasienter.

Det viktigste argumentet mot legaliseringen av hasj er at når det blir legalisert, så blir det mer tilgjengelig og billigere. I dag får man bare kjøpt det ute på gata, og det er dyrt fordi det smugles inn fra utlandet. Men hvis det blir legalisert, så kan man få kjøpt det overalt, og det vil ikke koste fullt så mye. Økt tilgjengelighet, og redusert pris gir økt bruk. Flere, og flere vil bruke hasj, og antallet rusmisbrukere kan øke, hvis hasj blir legalisert.

Dersom hasj blir legalisert i Norge, så vil det antagelig bli nøye kontrollert, aldersgrensen vil antagelig være høy. Men det stopper nok ikke mindreårige fra å bruke hasj. Slik som med alkohol og tobakk er ulovlig, og ikke mye tilgjengelig for mindreårige i offentligheten, så får de tak i det. Ved at eldre folk, kjøper det til dem. Mange tror at det samme kommer til å skje med bruken av hasj. Når de først begynner med hasj, så blir også overgangen til andre, tyngre narkotiske stoffer lettere. Så hvis hasj blir legalisert, så kan det hende at de mindreårige blir hasj- brukere, og/eller brukere av andre tyngre stoffer.

Hasj har både positive og negative virkninger på kroppen. Mange studier viser at bruken av hasj øker sjansen for å få lungekreft, hukommelsen svekkes, og det fører ofte til sløvhet. Legalisering av hasj får både positive og negative virkninger, på samfunnet. Noen av de positive kan være: at en mindre andel av befolkningen vil bli stemplet som kriminelle fordi de røyker hasj, mange psykisk syke, og mange kreftpasienter kan få hjelp. Mens de negative blir: flere blir hasj-brukere, og at mange mindreårige også blir hasj-brukere, og kanskje også begynner med andre tyngre stoffer. Kilder:

[] [] []

[] [] [] [] [] [] [] [] []