Schizofreni

 Schizofreni

Schizofreni er en psykisk lidelse som er preget av psykose. Med psykose mener vi vrang- og tvangsforestillinger og hallusinasjoner. Andre symptomer kan være uorganisert tale, mangel på vilje, manglende evne til nytelse, oppmerksomhetssvikt og hensiktsløs atferd. Symptomene må være til stede over en periode på minst 1 måned og være knyttet til minimum en 6-måneders periode med nedsatt fungering.. Det finnes ingen laboratorieprøver som kan påvise schizofreni. Genetikk, oppvekstmiljø, nevrobiologiske, psykologiske og sosiale prosesser synes alle å være viktige, medvirkende faktorer. Enkelte narkotiske stoffer og reseptbelagte legemidler ser ut til å kunne utløse eller forverre symptomene. Beregninger man har gjort sammen med forskning om dette er arvelig, har en tendens til å gi ulike resultater. Dette på grunn av vanskeligheter med å adskille effektene av gener og miljø. Tvillingforskning har antydet en høy grad av arvelighet ved schizofreni. Enkelte har antydet at flere genetiske faktorer og andre typer risikofaktorer må være tilstede før en person blir berørt, men dette er fortsatt veldig usikkert og ikke forsket nok på. Det har vist seg at å bo i et urbant miljø kan være en risikofaktor for schizofreni. Sammen med ugunstige forhold som fattigdom og rasediskriminering. Overgrep eller traumer i barndommen viser seg også å være risikofaktorer for å få schizofreni-diagnose senere i livet. Moderne behandling av schizofreni kan gi mange positive forandringer for den som er syk. Behandlingen består alltid av flere komponenter; legemidler, psykologiske behandlingsformer og psykoedukative (eduksjon = opplæring) tilnærminger. Det hører også med at de fleste pasienter vil ha nytte av støtte og rehabilitering. Schizofrenibehandlingen har flere mål. Det første målet er oftest å redusere de aktuelle symptomene som sykdommen medfører, deretter er det viktig å redusere tilbakefall. Kilder: []
 * Genetisk årsaker **
 * Sosiale årsaker  **
 * Behandling  **